Na inštitutu so odkrili povezavo med stresom in prehranskimi navadami - stres namreč ukane možgane tako, da si vedno želijo hrane. To pomeni, da boste večkrat posegli po prigrizkih, ki verjetno ne bodo zdravi. Stres torej spremeni naravni odziv sitosti v možganih, ki nam sporoča, naj prenehamo jesti.
Užitek ob sitosti je manjši, zato možgani želijo več in več hrane, da bi dosegli zadovoljstvo. Kronični stres v kombinaciji z visoko kalorično hrano vodi v vedno večje posege po hrani, najbolj pa hrepenimo po sladkem, kar dolgoročno vodi v debelost.
Drži tudi, da nekateri v stresnem obdobju jejo manj, a večina ljudi poje veliko več, zato je pomembno, da se posebno takrat držimo zdrave prehrane. Večina ljudi se namreč prenajeda.
Do določene mere je dobro, da v stresnih obdobjih hrepenite po hrani, saj vas bo sistem nagrajevanja pomiril in sprostil. Vendar dolgoročni stres to spremeni in vodi v prehranske navade, ki so izjemno nezdrave. Stres namreč zmoti zmogljivost možganov za uravnavanje nivoja energije, zato hitro pojemo veliko nezdrave hrane.
Verjetno ni potrebno poudarjati vseh posledic, ki pridejo z nezdravim jedilnikom: povečana tveganja za bolezni, povišan holesterol in krvni tlak, slabo počutje, prekomerno znojenje, zaspanost, povečanje teže, pomanjkanje hranljivih snovi v telesu ...
Raziskava: https://www.cell.com/neuron/fulltext/S0896-6273(23)00383-5?_returnURL=https%3A%2F%2Flinkinghub.elsevier.com%2Fretrieve%2Fpii%2FS0896627323003835%3Fshowall%3Dtrue
Morda bi vas zanimalo tudi:
Kineziologinji o pravilnem gibanju
V novi epizodi Aktivni podkasta gostimo Evo in Pio, kineziologinji, ki delujeta pod Instagram profilom @kineasyology. Dekleti sta nam v pogovoru zaupali, katere mišice imamo najpogosteje šibke in kako jih lahko okrepimo, kako prepoznamo, če pretiravamo z vadbo, katere znane "fitnes citate" moramo preslišati, na katere rdeče zastavice moramo biti pozorni pri izbiri ustrezne vadbe zase ter še veliko več.
Pogovoru prisluhnite tukaj: